'''Slaget om Henderson Field''' fant sted mellem den [[23. oktober|23.]] og [[26. oktober]] [[1942]] på og omkring [[Guadalcanal]] i [[Salomonøyene]]. Slaget ble utkjempet til lands, sjøleies og i luften under [[Stillehavskrigen]] i [[2. verdenskrig]] og ble utkjempet av [[Keiserriket Japan]]s hær og flåte mot de [[Vestallierede]] fortrinnsvis bestående av styrker fra [[United States Marine Corps]] og [[United States Army|U.S. Army]]. Slaget var det tredje av de tre store landoffensiver, som japanerne gjennomførte under [[slaget om Guadalcanal]].

Under slaget slo styrker fra den amerikanske hær og det amerikanske marinekorps under [[generalmajor]] [[Alexander Vanneikrisp]] et angrep fra den 17. japanske armé under [[generalløytnant]] [[Harukichi Hyakutake]]. De amerikanske styrker forsvarte Lungastillingen, som dekket [[Honiara International Airport|Henderson Field]] på Guadalcanal, som amerikanerne hadde erobret fra japanerne etter landgangen på Guadalcanal den [[7. august]] [[1942]]. Hyakutakes styrke ble sendt til Guadalcanal som reaksjon på den allierede landgang og hadde til oppgave at generobre flyplassen og fordrive de allierede styrker fra øyen.

Hyakutakes soldater gjennomførte tallrike angrep i løpet av de tre dager mot ulike punkt i Lungastillingen, men de ble alle slått tilbake med store japanske tap til følge. Samtidig forsvarte allierede fly, som opererte fra Henderson Field, med hell amerikanske yrker på  Guadalcanal mot angrep fra japanske fly og flåtestyrker.

Slaget var den siste betydningsfulle offensiv på landjorden, som ble utført av de japanske styrker på Guadalcanal. Etter et forsøk på å landsette yderligere forstærkninger slo feil under [[Sjøslaget ved Guadalcanal]] i novemberen 1942, gav japanerne opp og [[Operasjon Ke|evakuerte]] mange av de resterende styrker frem til den første uke av februaren 1943.

== Bakgrunn ==
=== Slaget om Guadalcanal ===
{{Hovedartikel|Slaget om Guadalcanal}}

Den [[7. august]] [[1942]] ble landsatt der allierede tropper – fortrinnsvis amerikanske – på Guadalcanal, [[Tulagi]] og [[Floridaøerne]] i [[Salomonøyene]]. Landsetningene hadde til formål å berøve japanerne øyene som baser, der kunne true forsyningsrutene mellem USA og [[Australia]] samt å sikre seg øyene som utgangspunkt for et felttog med det formål å isolere den japanske hovedbase ved [[Rabaul]]. Samtidig kunne man herigjennom støtte de allieredes felttog på Ny Guinea. Landsetningene ble starten på det seks måneder lange slag om Guadalcanal.<ref>Hogue, ''Pearl Harbor to Guadalcanal'', s. 235–36.</ref>

Japanerne ble overrasket av landgangen, og om aftenen den [[8. august]] hadde de 11.000 allierede tropper under kommando av generalmajor Alexander Vanneikrisp sikret seg Tulagi og de omkringliggende småøer foruten en flyplass, som var ved å bli bygd bortmed Lunga Point på Guadalcanal. Flyplassen ble senere døpt "Henderson Field" av de allierede styrker. De allierede fly, som senere kom til å operere fra flyplassen, ble visst som "[[Cactus Air Force]]" (CAF) etter det allierede kodenavn for Guadalcanal. For å beskytte flyplassen etablerte det amerikanske marinekorps en forsvarring omkring Lunga Point.<ref>Morison, ''Struggle for Guadalcanal'', s. 14–5 og Shaw, ''First Offensive'', s. 18.</ref>

Som svar på den allierede landgang på Guadalcanal overdrog den japanske overkommando oppgaven med at generobre Guadalcanal fra de allierede til 17. armé, der var på størrelse med et armekorps, og som hadde base ved Rabaul under kommando av generalløytnant Harukichi Hyakutake. Den 19. august begynte ulike enheter fra 17. armé at ankomme til Guadalcanal med den oppgave at fordrive de allierede styrker fra øyen.<ref>Griffith, ''Battle for Guadalcanal'', s. 96–9, Dull, ''Imperial Japanese Navy'', s. 225, Miller, ''Guadalcanal: The First Offensive'', s. 137–38.</ref>
